Systematisk liste for Klinisk-administrative begreber 
Jun 18 2018 09:36:31

Begreb 	Notation 	Synonymer 	Generel definition 	Kommentar 	Kommentar eller begrundelse for ændringer	Ændringsforslag	Kommentar til ændringsforslag	
møde 	1 	 	begivenhed hvor nogle personer mødes på et aftalt sted og tidspunkt og derefter forhandler om noget, indgår en aftale, træffer en beslutning e.l. 	Møde kan være direkte ”i samme rum” eller kan være virtuel via elektronisk medie. 				
patientkontakt 	1.1+4-1 	kontakt; konsultation;  	møde mellem en patient og en sundhedsperson vedr. behandling 	En patientkontakt kan også foregå mellem en sundhedsperson og en stedfortræder for patienten. En patientkontakt kan være fysisk eller virtuel. 				
fysisk fremmøde 	1.1.1 	tilstedeværelse; fremmøde;  	patientkontakt hvor patienten er fysisk til stede på en sundhedsproducerende enhed 	Omfatter ambulante besøg og indlæggelser af kortere og længere varighed. 

Eksempel: Selvstændigt fysisk fremmøde på røntgenafsnit (uden samtidigt fremmøde på andet afsnit) 				
ambulant patientkontakt 	1.1.1.1 	ambulant besøg;  	fysisk fremmøde hvor en patient ikke disponerer over en normeret seng 	 				
indlæggelseskontakt 	1.1.1.2 	 	fysisk fremmøde hvor en patient disponerer over en normeret seng 	 				
patientfravær 	1.1.1.2-1 	 	del af en indlæggelseskontakt hvor patienten midlertidigt ikke opholder sig på sengeafsnittet 	 				
patientorlov 	1.1.1.2-1.1 	orlov;  	patientfravær hvor en patient har tilladelse til at forlade hospitalet i op til 3 døgn 	I forbindelse med helligdage kan orlovsperioden dog forlænges. Patienten disponerer over en sengeplads efter behov. 				
længerevarende patientfravær 	1.1.1.2-1.2 	længerevarende fravær med aftale;  	patientfravær hvor en patient har tilladelse til at forlade hospitalet op til 30 døgn 	Gælder kun for psykiatrisk indlagte patienter. Patienten disponerer over en sengeplads efter behov. Må ikke forveksles med orlov, som er op til 3 døgn. 				
patientfravær uden aftale 	1.1.1.2-1.3 	absentering; fravær uden aftale;  	patientfravær hvor en patient forlader hospitalet uden at der foreligger en aftale 	Gælder kun for retspsykiatrisk indlæggelseskontakt. Med ordet retspsykiatri menes den form for psykiatri, der udøves på et retsligt grundlag enten ved undersøgelse eller ved behandling. Patienten disponerer over en sengeplads. 				
undvigelse 	1.1.1.2-1.3.1 	 	patientfravær uden aftale hvor patienten stikker af fra ledsagende personale 	Undvigelsen kan finde sted på og uden for de psykiatriske hospitalsmatrikler. 				
udeblivelse 	1.1.1.2-1.3.2 	 	patientfravær uden aftale hvor patienten ikke vender tilbage som aftalt i forlængelse af uledsaget færden på hospitalsområdet eller i forlængelse af uledsaget udgang 	Udeblivelse er de situationer, hvor patienten ikke kommer tilbage eller kommer for sent tilbage fra uledsaget udgang. Patienten forbryder sig mod vilkårene i en udvist tillid. 				
rømning 	1.1.1.2-1.3.3 	 	patientfravær uden aftale hvor patienten stikker af fra en lukket afdeling 	Der er her tale om at bryde ud under forhold, hvor patienten ikke er givet nogen frihedsgrader fx fra en lukket have. 				
udekontakt 	1.1.2 	 	patientkontakt der foregår uden for en sundhedsproducerende enhed 	 				
hjemmebesøg 	1.1.2.1 	 	udekontakt der foregår i patientens hjem 	Inkluderer det sted, hvor patienten bor eller fremtidigt skal bo. 				
udebesøg 	1.1.2.2 	 	udekontakt der foregår i dagcentre, væresteder, kriminalforsorgen, rådgivningscentre m.m. 	Udebesøg foregår ikke i patientens hjem og heller ikke på hospital eller anden sundhedsproducerende enhed. 				
virtuel patientkontakt 	1.1.3 	virtuel konsultation; virtuel kontakt;  	patientkontakt der udføres ved anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi uden et fysisk møde 	 				
e-mailkonsultation 	1.1.3.1 	 	sundhedsintervention der udføres ved anvendelse af e-mail 	 				
telefonkonsultation 	1.1.3.2 	 	virtuel patientkontakt der udføres ved anvendelse af telefon 	Konsultation hvor kommunikationen mellem patient og sundhedsprofessionel sker via telefon og resulterer i et klinisk journalnotat. 				
videokonsultation 	1.1.3.3 	 	virtuel patientkontakt der udføres ved anvendelse af video 	 				
planlagt patientkontakt 	1.1.4 	planlagt kontakt;  	patientkontakt der tager udgangspunkt i en helbredstilstand der ikke kræver umiddelbar sundhedsintervention 	 				
akut patientkontakt 	1.1.5 	akut kontakt;  	patientkontakt der tager udgangspunkt i en helbredstilstand der kræver umiddelbar sundhedsintervention 	‘Akut’ anvendes i betydningen ”i forhold til akut tilstand”, dvs. med udgangspunkt i patientens helbredstilstand. ‘Akut’ betyder således, at fx indlæggelse skal ske umiddelbart, uanset om der er ledig kapacitet (”hul i kalenderen”) eller ej. 				
kontaktårsag 	2 	 	angivelse af baggrunden for patientens kontakt til hospitalet 	 				
forløbslabel 	3 	 	overordnet klinisk tema for de informationer, der samles under et forløbselement 	Forløbslabels vil indgå i en klassifikation. 				
sundhedsrelateret forløb 	4 	 	forløb der foregår i sundhedsvæsenet 	Når de sundhedsrelaterede forløb udmøntes i praksis skal de være patientnære dvs. de skal kunne tilføjes et CPR-nr. 				
helbredsforløb 	4.3 	health thread;  	sundhedsrelateret forløb der beskriver udviklingen af helbredstilstand over tid 	Helbredsforløb er den ramme og periode der ligger til grund for en indsats. 

Fx udløser diagnosen diabetes et diabetesforløb, der danner ramme for kontakter og interventionsforløb samt udløser eventuelle andre kliniske forløb fx nyresvigtsforløb. 

Der kan i sundhedsvæsenet leveres ydelser, der ikke kan henføres til at være udløst af helbredsforløb fx fertilitetsbehandling af enlige eller plastiske operationer der ikke er udløst af psykisk eller fysisk sygdom. 

Tidligere anvendte synonymer 'klinisk problemforløb' og 'klinisk patientforløb' kunne opfattes som om begrebet alene vedrører helbredsproblemer. Det kan imidlertid også vedrøre fx tilstandene graviditet eller fødsel. 

Den afgrænsning, der repræsenteres i opdelingen af organisatorisk forløb, interventionsforløb og helbredsforløb, ses ikke så klart opdelt i praksis, men vil udmøntes som forløb, der indeholder flere forskellige delkomponenter fra de beskrevne forløbstyper. 				
graviditetsforløb 	4.3.1 	svangreforløb;  	helbredsforløb der er udløst af graviditet 	 				
fødselsforløb 	4.3.2 	 	helbredsforløb der er udløst af at være i fødsel 	Fødsel omfatter såvel latent som aktiv fase. 				
sygdomsforløb 	4.3.3 	 	helbredsforløb der er udløst af sygdom 	Sygdom kan her ikke alene defineres ud fra om der kan tilknyttes en diagnosekode. 

Sygdom kan her også omfatte mere udefinerede tilstande, der skyldes fx nedsat funktionsniveau som følge af alderdomssvækkelse, der udløser hjemmeplejeforløb og lign. 				
patientkontakt 	4-1+1.1 	kontakt; konsultation;  	møde mellem en patient og en sundhedsperson vedr. behandling 	En patientkontakt kan også foregå mellem en sundhedsperson og en stedfortræder for patienten. En patientkontakt kan være fysisk eller virtuel. 				
begivenhed 	4-2 	 	aktivitet der er en enkeltstående helhed 	En begivenhed foregår på et bestemt tidspunkt og på et bestemt sted. 				
forløbselement 	5 	 	ramme for samling af information om et helt eller en del af et sundhedsrelateret forløb 	Oplysninger om helbredstilstande, handlinger, hændelser og aktiviteter der indgår i en tidsmæssig rækkefølge. 				
sundhedsproducerende enhed 	6 	health care organisation;  	enhed der danner ramme for sundhedsprofessionelles sundhedsaktiviteter 	 				
behandlingsstart 	7 	 	tidspunkt for påbegyndelse af objektiv undersøgelse på et akutmodtageafsnit 	Ekskl: Indledende triagering og primær vurdering (visitation).

Uanset term er det starten af den objektive undersøgelse, der afgrænser begrebet behandling. Behandling afføder en behandlingsplan, som iværksættes.

Behandling omfatter ud over egentlig behandling også undersøgelse, udredning og kontrol. 				
klinisk-administrativt ansvar 	8 	 	ansvar der påhviler en sundhedsproducerende enhed i forbindelse med behandling af en patient 	I LPR indberettes det klinisk-administrative ansvar som ansvarlig enhed dvs. SOR-enhed for hhv. forløb, procedure og kontakt. 				
kontaktansvar 	8.1 	 	klinisk-administrativt ansvar for en patientkontakt 	I dokumentationssammenhæng omfatter en aktivitet også sin dokumentation. Dokumentationen er derfor IKKE en selvstændig sundhedsaktivitet.

Kontaktansvaret afspejles i indberetningen i Kontakt-objektets angivelse af (egenskaben) ’ansvarlig enhed’ (SOR-kode).
Kontaktansvar kan være på afdelings- eller afsnitsniveau. 				
procedureansvar 	8.2 	 	klinisk-administrativt ansvar for en udført sundhedsintervention 	Ved indberetning angives den SOR-enhed, producenten af en udført procedure er tilknyttet, som procedureansvarlig. 				
forløbsansvar 	8.3 	 	klinisk-administrativt ansvar for et sundhedsrelateret forløb 	 				
forløbsmarkør 	9 	 	tidsstemplet angivelse af en begivenhed i et sundhedsrelateret forløb 	 				
objekt 	10 	 	entitet der ikke er forandring 	Udgangspunktet for definitionen er, at 'objekt' er 'noget der er' og 'aktivitet' er 'noget der sker'.
 
'Objekt' er defineret med inspiration fra begrebet 'endurant' i DOLCE (A Descriptive Ontology for Linguistic and Cognitive Engineering). 

Definition af 'endurant' i DOLCE:
Also known as continuant, or in some cases 'substance'. Endurants are those entities that can be observed-perceived as a complete concept, at no matter which given snapshot of time. Were we to freeze time we would still be able to perceive/conceive the entire endurant. Examples are material objects, such as an apple or a human, and abstract 'fiat' objects, such as an organisation or the border of a country. 
Kilde: http://www.loa.istc.cnr.it/old/DOLCE.html 				
aktør 	10.1 	 	objekt der deltager i en aktivitet 	Det er ikke alle objekter, der kan være en aktør, fordi ikke alle objekter kan siges at deltage. Nogle objekter vil fx i stedet indgå som redskaber i en aktivitet. 				
sundhedsaktør 	10.1.1 	healthcare actor;  	aktør der deltager i sundhedsrelateret aktivitet 	En aktør kan være en organisation, et system eller en person. 				
sundhedsprofessionel 	10.1.1.1+12-1 	healthcare personnel;  	sundhedsaktør der er tilknyttet en sundhedsproducerende enhed 	 				
sundhedsperson 	10.1.1.1.1 	healthcare professional;  	sundhedsprofessionel der er autoriseret i henhold til særlig lovgivning til at varetage sundhedsfaglige opgaver 	I LBK nr 1188 af 24/09/2016 Sundhedsloven står:
”§ 6. Ved sundhedspersoner forstås personer, der er autoriserede i henhold til særlig lovgivning til at varetage sundhedsfaglige opgaver, og personer, der handler på disses ansvar.” 				
sundhedsproducent 	10.1.1.2 	health care provider;  	sundhedsaktør der udfører sundhedsaktivitet 	 				
rask forsøgsperson 	10.1.1.3 	 	sundhedsaktør der er en person der modtager sundhedsaktivitet alene af forskningsmæssig grund 	Det forhindrer ikke, at man samtidig i anden forbindelse kan modtage sundhedsaktivitet som patient. 				
patient 	10.1.1.4+10.2.1.1 	subject of care;  	sundhedsaktør der er en person der er genstand for sundhedsaktivitet 	I visse sammenhænge er dette begreb bedre symboliseret med termerne "beboer", "borger" eller "klient". Dette vil typisk være tilfældet, når sundhedstilstanden ikke er sygdom. 				
ikke-selvhjulpen patient 	10.1.1.4.1 	 	patient der af forskellige årsager ikke kan transportere sig selv og finde vej til det relevante afsnit 	 				
selvhjulpen patient 	10.1.1.4.2 	 	patient der kan transportere sig selv og finde vej til det relevante afsnit 	 				
indbragt patient 	10.1.1.4.3 	 	patient der uden aftale bringes i kontakt med sundhedsvæsenet af en anden person 	Personen kan være vågen, bevidstløs eller død. 				
selvhenvender 	10.1.1.4.4 	 	patient der uden aftale på egen hånd kontakter sundhedsvæsenet 	 				
indskrevet patient 	10.1.1.4.5 	 	patient som er i kontakt med en sundhedsproducerende enhed med henblik på sundhedsintervention 	 				
hotelpatient 	10.1.1.4.5.1 	 	indskrevet patient der opholder sig på et patienthotel 	En hotelpatient kan opholde sig på patienthotellet af primær klinisk årsag eller alene med henblik på at få kost og logi 				
ambulant patient 	10.1.1.4.5.2 	 	indskrevet patient der behandles uden indlæggelse 	 				
indlagt patient 	10.1.1.4.5.3 	 	indskrevet patient der behandles under indlæggelse 	 				
færdigbehandlet indlagt patient 	10.1.1.4.5.3.1+10.1.1.4.5.4.1 	færdigbehandlet patient i stationært regi;  	færdigbehandlet patient der ikke kan hjemtages af kommunen 	Dvs. når behandlingen er afsluttet eller indlæggelse ikke er en forudsætning for den videre behandling.

Hospitalets administrative opgaver skal være udført i et sådant omfang, at disse ikke er til hindring for, at kommunen kan hjemtage patienten. Det betyder, at sygeplejerapport, evt. midlertidige hjælpemidler, medicin mv. skal være klar på tidspunktet for færdigbehandling, således at patienten ville kunne udskrives fra hospitalet 				
færdigbehandlet patient 	10.1.1.4.5.4 	 	indskrevet patient hvis behandling ud fra en lægelig vurdering er afsluttet 	 				
færdigbehandlet indlagt patient 	10.1.1.4.5.4.1+10.1.1.4.5.3.1 	færdigbehandlet patient i stationært regi;  	færdigbehandlet patient der ikke kan hjemtages af kommunen 	Dvs. når behandlingen er afsluttet eller indlæggelse ikke er en forudsætning for den videre behandling.

Hospitalets administrative opgaver skal være udført i et sådant omfang, at disse ikke er til hindring for, at kommunen kan hjemtage patienten. Det betyder, at sygeplejerapport, evt. midlertidige hjælpemidler, medicin mv. skal være klar på tidspunktet for færdigbehandling, således at patienten ville kunne udskrives fra hospitalet 				
udskrevet patient 	10.1.1.4.6 	 	patient hvis kontakt med hospitalet er afsluttet og som er sendt hjem fra et hospital efter endt behandling 	 				
intensiv patient 	10.1.1.4.7 	 	patient der har behov for intensiv overvågning og behandling 	 				
akut patient 	10.1.1.4.8 	 	patient der er modtaget uden iagttagelse af afsnittets normale planlægnings-, indkaldelses- og aftalerutiner 	Patienter med en akut tilstand, der kræver umiddelbar klinisk handling. Patienten modtages uden oprettelse af en henvisningsperiode, uanset patientens ”vej” til sygehuset. 
En akut patient kan også være en oprindeligt planlagt patient, der modtages akut før det planlagte tidspunkt. 				
elektiv patient 	10.1.1.4.9 	planlagt patient; ikke-akut patient;  	patient der er modtaget med iagttagelse af afsnittets normale planlægnings-, indkaldelses- og aftalerutiner 	Patienten er klar til ”første ledige hul” i kalenderen. 				
ventende patient 	10.1.1.4.10 	ventepatient; venteliste patient;  	patient som afventer endelig behandling 	Patienten er i forhold til behandling ventende fra henvisningstidspunktet til start af endelig behandling. Ventetid til behandling omfatter eventuel udredning. 				
voksenpatient 	10.1.1.4.11 	 	patient der er fyldt 15 år 	En patient, der er fyldt 15 år, kan selv give informeret samtykke til behandling. 

For 15-17 årige skal forældremyndighedens indehaver informeres og inddrages i den mindreåriges beslutning, men beslutningskompetencen ligger hos den 15-17-årige.
https://stps.dk/da/borgere/patienters-retsstilling/informeret-samtykke/ 				
habil patient 	10.1.1.4.11.1 	 	voksenpatient der er i stand til at give informeret samtykke 	Afgørende er om den pågældende kan forholde sig fornuftsmæssigt til behandlingsforslag m.m. 				
inhabil patient 	10.1.1.4.11.2 	 	voksenpatient der ikke er i stand til selv at give informeret samtykke 	 				
midlertidigt inhabil patient 	10.1.1.4.11.2.1 	 	inhabil patient der midlertidigt ikke er i stand til selv at give informeret samtykke 	Fx bevidstløs patient. 				
varigt inhabil patient 	10.1.1.4.11.2.2 	 	inhabil patient der varigt ikke er i stand til selv at give informeret samtykke 	Fx pga. manglende udvikling eller pga. alderdomssvækkelse eller lignende. 				
barnepatient 	10.1.1.4.12 	barn;  	patient der ikke er fyldt 15 år 	Er en patient under 15 år, er det forældremyndighedens indehaver, der skal give samtykke.
https://stps.dk/da/borgere/patienters-retsstilling/informeret-samtykke/ 				
helbredstilstand 	10.1.1.4-13 	helbredsproblem; sundhedstilstand; health condition;  	tilstand vedrørende helbred der aktuelt vurderes med henblik på sundhedsintervention 	Synonymet 'sundhedstilstand' benyttedes tidligere for dette begreb. 'Sundhedstilstand' beskriver i dag ofte tilstanden hos grupper af mennesker og ikke individer. 				
henvisningsinstans 	10.1.1.5 	henvisende instans;  	sundhedsaktør med henvisningsret til sundhedsvæsenet 	 				
individ 	10.2 	 	objekt der er levende 	Fx mennesker og andre dyr. 				
person 	10.2.1 	menneske; fysisk person;  	individ der er et menneske 	En fysisk person er modsætningen til en juridisk person. 

En person er pr. definition levende. Efter døden er den fysiske krop enten et lig eller undersøgelsesmateriale (ifm. sektion). 				
patient 	10.2.1.1+10.1.1.4 	subject of care;  	sundhedsaktør der er en person der er genstand for sundhedsaktivitet 	I visse sammenhænge er dette begreb bedre symboliseret med termerne "beboer", "borger" eller "klient". Dette vil typisk være tilfældet, når sundhedstilstanden ikke er sygdom. 				
pårørende 	10.2.1.2 	patientpårørende; next of kin;  	person der tilhører patientens nærmeste familie eller på anden måde er nært tilknyttet patienten 	 				
værge 	10.2.1.3 	 	person udpeget af rette eller Statsforvaltningen til at varetage en persons personlige anliggender eller en nærmere afgrænset del af disse 	Værgens tilknytning til en person kan være tidsbegrænset. 				
SOR-organisatorisk enhed 	11 	 	del af Sundhedsvæsenets Organisationsregister der er defineret af en myndighed eller af en organisation selv mhp. at synliggøre organisationens struktur 	Baggrunden for at definere en organisatorisk enhed kan være at angive et direkte økonomisk ansvar over for en institution eller anden overordnet organisatorisk enhed. Fx Medicinsk Ambulatorium, som er økonomisk ansvarlig overfor Medicinsk Center, som igen er økonomisk ansvarlig overfor hospitalet. 
Andre årsager kan være samling af faglig kompetence, fysiske forhold m.v. 				
klinisk enhed 	11.1 	 	SOR-organisatorisk enhed der leverer sundhedsaktiviteter der vedrører undersøgelse, behandling og pleje 	Kliniske enheder er på et granuleringsniveau i SOR-hierarkiet svarende til LPR-indberetningsniveauet og nedefter. 				
administrativ enhed 	11.2 	 	SOR-organisatorisk enhed der refererer til en enhed der leverer administrative ydelser 	Administrative enheder er på et granuleringsniveau i SOR-hierarkiet over LPR-indberetningsniveauet. 				
sundhedsproducerende enhed 	12 	health care organisation;  	enhed der danner ramme for sundhedsprofessionelles sundhedsaktiviteter 	 				
sundhedsprofessionel 	12-1+10.1.1.1 	healthcare personnel;  	sundhedsaktør der er tilknyttet en sundhedsproducerende enhed 	 				
sundhedsrelateret aktivitet 	13 	care activity;  	aktivitet der foregår inden for sundhedsområdet 	En sundhedsrelateret aktivitet kan være en aktivitet, der er rettet direkte mod én patient og/eller en aktivitet, der ikke er rettet direkte mod én patient. 
Eksempel på sundhedsrelateret aktivitet (rettet mod både gruppe og individ): mammografiscreening. 
Eksempel på sundhedsrelateret aktivitet (rettet mod gruppe): rengøring på sygehus. 
Eksempel på sundhedsrelateret aktivitet (rettet mod individ): operativt indgreb. 				
sundhedsaktivitet 	13.1 	individualiseret sundhedsaktivitet; healthcare;  	sundhedsrelateret aktivitet der er rettet mod én patient 	I dokumentationssammenhæng omfatter en aktivitet også sin dokumentation. Dokumentationen er derfor IKKE en selvstændig sundhedsaktivitet. 

En sundhedsaktivitet kan bestå af flere andre sundhedsaktiviteter - fx kan en operation bestå af flere procedurer. Samme sundhedsaktivitet kan være del af flere andre sundhedsaktiviteter - fx kan indgift af morfin være en del af både 'smertebehandling' og 'sedation'. 

Sundhedsaktiviteter kan tidsmæssigt prioriteres i forhold til hinanden. 

En sundhedsaktivitet kan træde i stedet for en anden. Det kan fx dreje sig om en bedre behandling, en anden medicin eller en anden operation. 

En sundhedsaktivitet kan antage forskellige statusser fx planlagt, udført, afsluttet etc. 				
sundhedsintervention 	13.1.1 	patientorienteret ydelse; sundhedsydelse; intervention; procedure; behandling; healthcare activity;  	sundhedsaktivitet der på baggrund af indikation tilsigter at belyse eller påvirke en patients helbredstilstand 	I Sundhedsloven (LBK nr 1188 af 24/09/2016 §5) hedder det: Behandling omfatter efter denne lov undersøgelse, diagnosticering, sygdomsbehandling, fødselshjælp, genoptræning, sundhedsfaglig pleje samt forebyggelse og sundhedsfremme i forhold til den enkelte patient.

Jf. i øvrigt begrebet behandling og undersøgelse. 				
telemedicin 	13.1.1.1 	telesundhed;  	sundhedsydelse der udføres ved anvendelse af informations- og kommunikationsteknologi, hvorved patienten og den sundhedsprofessionelle der leverer ydelsen, gøres uafhængige af et fysisk møde 	Situationen hvor sundhedsprofessionelle konfererer om en konkret patient, er ikke omfattet af definitionen, da den ikke erstatter et fysisk møde mellem patienten og den sundhedsprofessionelle. I situationen kan der dog sagtens gøres brug af informations- og kommunikationsteknologi samt af sundheds-it. 

Eksempler: Telemedicin kan være uafhængig af tid og sted fx hvor patienten selv bestemmer hvor og hvornår et træningsforløb skal foregå. Resultatet af træningen kan vurderes senere af en sundhedsprofessionel. 

I situationen, hvor en hjemmesygeplejerske yder sårpleje til en patient i hjemmet og i den forbindelse tager et foto af såret som sendes til sygehuset til sårvurdering, er det kun sårvurderingen, der er en telemedicinsk ydelse. 				
udredning 	13.1.1.2 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er afklaring af og klinisk beslutning om hvilken endelig behandling patienten skal tilbydes 	Udredning kan foregå ambulant, omfattende et eller flere besøg, eller under indlæggelse.

Start på udredning afslutter henvisningsperiode. 				
kirurgisk indgreb 	13.1.1.2-1+13.1.1.3-1 	 	sundhedsintervention hvor der anvendes kirurgisk metode 	 				
reoperation 	13.1.1.2-1.1 	 	kirurgisk indgreb der foretages pga. en postoperativ komplikation inden for 30 dage efter et tidligere kirurgisk indgreb 	Ekskluderer ”sekundær operation” 				
sekundær operation 	13.1.1.2-1.2 	sekundært indgreb;  	kirurgisk indgreb der foretages som planlagt opfølgning til et tidligere kirurgisk indgreb 	Omfatter indgreb, der indgår i serielle behandlingsprogrammer, inkl. korrektioner efter tidligere foretaget indgreb, fx ved behandling af misdannelser eller ved plastikkirurgiske behandlingsserier.
Omfatter indgreb, hvor der tidligere har været foretaget indgreb, uden at der er tale om komplikation til behandling.
Der findes på en række områder operationskoder for ”sekundære operationer”, fx udskiftning af en tidligere indsat hofteledsprotese 				
undersøgelse 	13.1.1.2-2+13.1.1.3-3+13.1.1.4-1+13.1.1-5+13.1.1.6-1 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er at belyse en patients helbredstilstand 	 				
behandling 	13.1.1.3 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er at påvirke en patients helbredstilstand 	 				
endelig behandling 	13.1.1.3.2 	 	behandling der klinisk vurderes til bedst at kunne afhjælpe den aktuelle helbredstilstand 	 				
kirurgisk indgreb 	13.1.1.3-1+13.1.1.2-1 	 	sundhedsintervention hvor der anvendes kirurgisk metode 	 				
undersøgelse 	13.1.1.3-3+13.1.1.2-2+13.1.1.4-1+13.1.1-5+13.1.1.6-1 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er at belyse en patients helbredstilstand 	 				
pleje 	13.1.1.4 	 	sundhedsintervention med plejemæssigt sigte 	Plejehandling foretaget af sundhedsprofessionel. 				
undersøgelse 	13.1.1.4-1+13.1.1.2-2+13.1.1.3-3+13.1.1-5+13.1.1.6-1 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er at belyse en patients helbredstilstand 	 				
kontrol 	13.1.1.6 	klinisk kontrol; kontrolundersøgelse;  	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er kontrol af patientens helbredstilstand der sigter mod opfølgning på eller videreførelse af en sundhedsaktivitet 	Kontrol foretaget af sundhedsperson. 				
undersøgelse 	13.1.1.6-1+13.1.1.2-2+13.1.1.3-3+13.1.1.4-1+13.1.1-5 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er at belyse en patients helbredstilstand 	 				
planlagt procedure 	13.1.1.7 	elektiv procedure;  	sundhedsintervention der tager udgangspunkt i en helbredstilstand der ikke kræver umiddelbar sundhedsintervention 	En planlagt procedure forventes gennemført under iagttagelse af afsnittets normale planlægnings-, indkaldelses- og aftalerutiner. 				
aflyst procedure 	13.1.1.7.1 	 	planlagt procedure som ikke gennemføres på det tidspunkt der er meddelt patienten 	Patienten er skriftligt eller mundtligt meddelt det oprindeligt planlagte tidspunkt. 				
akut procedure 	13.1.1.8 	 	sundhedsintervention der tager udgangspunkt i en helbredstilstand der kræver umiddelbar sundhedsintervention 	En akut procedure gennemføres uden iagttagelse af afsnittets normale planlægnings-, indkaldelses- og aftalerutiner. 				
præhospitalsindsats 	13.1.1.8.1 	 	akut procedure udført uden for hospital af en regionalt tilknyttet sundhedsprofessionel over for akut syge, tilskadekomne og fødende 	 				
undersøgelse 	13.1.1-5+13.1.1.2-2+13.1.1.3-3+13.1.1.4-1+13.1.1.6-1 	 	sundhedsintervention hvor sundhedsformålet er at belyse en patients helbredstilstand 	 				
henvisning 	14 	rekvisition;  	anmodning fra en henvisningsinstans til en sundhedsproducent om udførelse af eller medvirken til en sundhedsaktivitet 	Termen 'rekvisition' benyttes bredt om bestillinger af ydelser og varer. 
'Rekvisition' vedrører ydelser, hvorimod 'henvisning' vedrører patienten. Henvisende instans kan fx være primærsektoren eller en anden enhed. 				
visitation 	15 	visitering;  	sundhedsfaglig vurdering og administrativ vurdering af en patients behov for sundhedsintervention og prioritering heraf på baggrund af en henvisning eller en patientkontakt 	 				
sundhedsmål 	16 	healthcare goal;  	planlægningsresultat i form af et operationelt mål formuleret som et forventet, målbart udkomme af sundhedsaktivitet 	Modsvarer i kvalitetsterminologien "indikator". Kvantitative sundhedsmål kan udtrykkes som dimension, operator og værdi - fx [systolisk blodtryk] [mindre end] [160 mm Hg]. 				
patientrettighed 	17 	 	rettighed som patient har i forbindelse med kontakt med sundhedsvæsenet 	 				
frit sygehusvalg 	17.1 	 	patientrettighed vedrørende sundhedsintervention på en anden sundhedsproducerende enhed end den, hvortil patienten oprindeligt er henvist 	Lovgivningen tager udgangspunkt i patientens rettigheder til frit sygehusvalg. 				
udvidet frit sygehusvalg 	17.2 	 	patientrettighed vedrørende sundhedsintervention på ikke-offentlig sundhedsproducerende enhed betalt af regionen 	Lovgivningen tager udgangspunkt i patientens rettigheder til udvidet frit sygehusvalg.
Behandlingen kan foregå på fx et privathospital eller i udlandet. 				
ret til opfølgning ved alvorlig sygdom 	17.3 	 	patientrettighed for patient der har fået primær behandling for alvorlig sygdom 	 				
ret til genoptræning 	17.4 	 	patientrettighed for patient der ud fra en sundhedsfaglig vurdering har behov for genoptræning 	 				
udredningsret 	17.5 	ret til hurtig udredning;  	patientrettighed for nyhenviste, elektive patienter på hospital til udredning inden for 30 kalenderdage såfremt det er fagligt muligt 	Gælder ikke retspsykiatriske - og tvangsindlagte patienter.

Såfremt det ikke er muligt at udrede inden for 30 dage skal patienten modtage en plan for det videre udredningsforløb. 				
informeret samtykke 	18 	samtykke;  	samtykke der er givet på grundlag af fyldestgørende information fra en sundhedsperson 	Samtykke til undersøgelse, diagnosticering, behandling, genoptræning, pleje og forebyggelse er patientens frivillige accept af at ville modtage en bestemt sundhedsintervention. 				
samtykke til behandling 	18.1 	 	informeret samtykke der gives i forhold til en konkret behandling 	 				
udtrykkeligt samtykke 	18.2 	 	informeret samtykke hvor en patient bevidst og tydeligt har givet udtryk for, at han/hun er indforstået 	Dette samtykke kan være mundtligt eller skriftligt 				
skriftligt samtykke 	18.2.1 	 	udtrykkeligt samtykke der er afgivet skriftligt af en patient 	Anvendes i forbindelse med videnskabelige forsøg, ved større indgreb, komplicerede behandlinger med risiko for omfattende komplikationer og hvor sundhedsprofessionel vil være sikker på, at der ikke efterfølgende kan blive rejst tvivl om samtykkets indhold 				
mundtligt samtykke 	18.2.2 	mundtligt udtrykkeligt samtykke;  	udtrykkeligt samtykke der er afgivet mundtligt af en patient 	Er tilstrækkeligt for, at en sundhedsprofessionel kan indlede eller fortsætte en behandling, men det skal fremgå af patientens journal, hvilken information patienten har fået, og hvad patienten har tilkendegivet på baggrund af denne. 				
stiltiende samtykke 	18.3 	stiltiende udtrykkeligt samtykke;  	informeret samtykke hvor en patients signaler og opførsel må forstås således, at der foreligger en accept 	Vil som regel kun være aktuelt i forbindelse med delelementer i et undersøgelses- og behandlingsforløb. Hvis en patient fx kommer til en konsultation hos egen læge, må lægen gå ud fra, at patienten stiltiende har givet sit samtykke til de almindelige undersøgelser, som foregår ved en konsultation. 				
vurderingsresultat vedr. helbredstilstand 	19 	vurderet helbredstilstand; health issue;  	vurderingsresultat der beskriver helbredstilstand 	Kan også beskrives som: En emnemæssig afgrænsning af en patients helbred og tilstand der vedrører en patients sundhed indenfor et nærmere specificeret område. 				
henvisningsårsag 	19.1 	reason for demand for care;  	vurderingsresultat vedr. helbredstilstand der indgår i henvisning som grundlag for visitation 	 				
indikation 	19.2 	indication;  	vurderingsresultat vedr. helbredstilstand der benyttes som begrundelse for en sundhedsintervention 	 				
symptom 	19.3 	kendetegn;  	vurderingsresultat vedr. helbredstilstand der anvendes til at sandsynliggøre diagnose 	 				
diagnose 	19.4 	 	vurderingsresultat vedr. helbredstilstand der er formaliseret 	 				
kontaktdiagnose 	19.4.1 	 	diagnose der ved afslutning af en patientkontakt betegner en årsag til de sundhedsinterventioner der er udført på patientkontakten 	Omfatter aktionsdiagnose og bidiagnose. 				
aktionsdiagnose 	19.4.1.1 	 	kontaktdiagnose der var den væsentligste årsag til de sundhedsinterventioner der blev udført på en patientkontakt 	Aktionsdiagnosen er hovedindikation for de sundhedsfaglige ydelser på kontakten. 				
bidiagnose 	19.4.1.2 	 	kontaktdiagnose der var medvirkende årsag til de sundhedsinterventioner der blev udført på en patientkontakt 	Væsentlige fund på kontakten eller komplicerede tilstande for kontakten indberettes som bidiagnoser. 				
forløbsdiagnose 	19.4.2 	 	diagnose der udtrykker et helbredsforløb 	 				
komplikation til procedure 	19.5 	komplikation;  	vurderingsresultat vedr. helbredstilstand der er en utilsigtet følge af en sundhedsintervention 	Omfatter utilsigtet følge af en procedure, uanset om sundhedsinterventionen er gennemført korrekt, om der har været svigt af anvendt apparatur, eller om komplikationen må tilskrive patientens tilstand eller andre forhold. 				
behandlingssigte 	20 	 	forventet klinisk resultat af en behandling 	 				
incidenstidspunkt 	21 	 	tidspunkt for klinisk erkendelse af en ny diagnose hos en patient 	Tidspunktet for, hvornår en diagnose stilles første gang. 				
klinisk recidiv 	22 	recidiv; sygdomsrecidiv;  	tilbagefald af sygdom efter periode med klinisk remission 	Den generelle betydning dækker enhver klinisk genkomst af en sygdom efter en periode uden klinisk erkendelig sygdomsaktivitet. 				
lokalrecidiv 	22.1 	 	klinisk recidiv opstået efter primær behandling i efterladt tumorvæv eller ved direkte indvækst (in loco) af tumorvæv i tilstødende væv eller organ 	 				
opfølgningsplan 	23 	 	individuel handlingsplan der beskriver det behandlings- og kontrolforløb der kommer efter primær behandling for alvorlig sygdom 	 				
genoptræningsplan 	24 	 	individuel handlingsplan der beskriver det videre genoptræningsforløb 	 				
udredningsplan 	25 	 	individuel handlingsplan der beskriver det videre udredningsforløb 	 				
klinisk udredningsbeslutning 	26 	klinisk beslutning om udredning;  	beslutning om hvad der videre skal ske, når retten til hurtig udredning  ikke kan overholdes 	Hvis retten til hurtig udredning ikke kan overholdes skal beslutningen resultere i en udredningsplan. 				
sygdom 	27 	 	tilstand hos et individ der vurderes som værende en negativ følge af fysisk eller mental forstyrrelse hos individet selv 	Det er tilstanden der vurderes, ikke individet.
 
Begrebet indebærer ofte en professionel vurdering med mulighed for diagnose. Enten har man en sygdom og er syg, eller også har man ikke, og er rask. 

Der er forskel på begrebet sygdom som en tilstand: at være syg og på den eller de diagnoser, fx lungebetændelse eller tuberkulose, der fremkalder en tilstand. 				
klinisk remission 	28 	remission;  	forsvinden eller bedring af en sygdom eller et symptom 	Opdeles i partiel (delvis) og komplet remission 				
senere afkræftet diagnose 	29 	 	kontaktdiagnose der er indberettet, men som efterfølgende markeres som ’senere afkræftet’ ved indberetningen 	Kontaktdiagnosen må ikke rettes, hvis den var klinisk set korrekt på det første indberetningstidspunkt og derfor indikation for procedurer og eventuel resultatindberetning mv. 				
diagnosekode 	30 	 	kode for en diagnose i gældende sygdomsklassifikation 	 				
endeligt udredt 	31 	endeligt udredt patient;  	status for patient der har gennemgået et udredningsforløb der følger anerkendt klinisk praksis og har afklaret henvisningsindikationen i en sådan grad, at patienten kan informeres om behandlingsmulighederne 	 				
klinisk behandlingsbeslutning 	32 	klinisk beslutning om behandling;  	beslutning der er truffet på baggrund af en udredning der følger anerkendt klinisk praksis og har afklaret henvisningsindikationen i en sådan grad, at patienten kan informeres om behandlingsmulighederne